Ups, ma olen admin!

IBK 8. loeng

Vanasti oli rohi rohelisem...

... ja Internetis ei tehtud pahandust

70-ndad: halvimal juhul tõi hooletus kaasa mõne riuka (baggypantsing Georgia Tehnikaülikoolis)

1991: Internet läheb lahti äriks, kuid ka sigadusteks (väga sageli äri nime all)

„Vanasti olid laevad puust ja mehed rauast“ - tänapäeval on lihtsad ja kiired püsiühendused, kuid kasutajate summaarne kompetents on kahjuks kõvasti langenud

„No ja keda see huvitab?“

Uus arvuti (standardne komplekt)

Windows XP (arvutipoes peale pandud)

Kaablimodem (netifirmast renditud)

Kiire püsiühendus (netifirma paigaldatud)

Nädala pärast hakkab kiirus langema, arvutisse ilmuvad tundmatud programmid, modem krõ-bistab töötada ka siis, kui keegi arvuti taga pole...

„Miks peaks keegi mind ründama?“

Sage eksiarvamus – mina olen pisi-pisike, mul pole siit midagi võtta, keegi siia ei tule...

Suurem osa võrguründeid on anonüümsed, s.t.
ei ole suunatud konkreetse objekti vastu

Üsna tüüpiline asjade käik:

Mingis süsteemis avastatakse turvaauk, info selle kohta levib

Mõni andekas, kuid kuri inimene loob tarkvara selle ärakasutamiseks (ingl. k. exploit)

N+1lolli nolki tõmbavad selle endale ja hakkavad üritama

Skaneeritakse läbi mingi võrgusegment konkreetse augu otsingul

Paikamata masinaid rünnatakse exploiti abil

„Keegi murdis sisse. So what	?“

„No vaatame, mis me siit leiame...“

pearaamat.xls, eelarve.doc, finantseerijad.doc...

Kanäe, see kutt tunneb paari tüüpi europarlamendist...

Two_Towers.avi, eminem.m3u, bizkit.mp3... lahe nodi!

„Räägib USA saatkonna sekretär. Teie arvutist meie vastu tehtud rünnete tõttu oleme sunnitud teid kohtusse andma.“

„Kuidas??? Piraattarkvara arhiiv minu arvutis? Ma tõesti ei tea asjast midagi!“

Loll pea on ihu nuhtlus...

Isikliku/konfidentsiaalse info „rändamaminek“, sh otsene oht rahakotile (sniffer + internetipank)

Rämpspostkontor

Pornoarhiiv (eriti hull erijuhtum: lasteporno)

IRC-kanal varastatud krediitkaartide äriks

Viiruselabor

Ebaseadusliku tarkvara ladu/levitamiskoht

Ründe-hüppelaud (sageli mitmekordne)

„Aga see muukimine peaks ju keeruline olema?“

Kunagi ammu võis see nii olla

Mõnel juhul on see ka täna nii

... paljudel (vt. eespool) aga ei ole.

MUGAVALT JA MASINAGA

Skriptid

Snifferid

Rootkit

Suur osa varustust on netist vabalt saadaval

Ettepanek, millest ei saa keelduda

Uut laadi organiseeritud kuritegevus, mille ohvriteks on Lääne-Euroopa IT-võhikud, kelle äri aga sõltub võrguühendusest

„Makske meile 5000 naela või olete 2 nädalat ilma võrguta!“

Ei ole tühi ähvardus - botnetid on reaalsus

„Mõistliku“ summa korral kutsub maksma

Näe, loll maksis – küsime järgmine kord rohkem!

„Aga siis on täitsa kama – nagunii tehakse ära!“

Nullriski pole olemas

Piisava motivatsiooni korral tehakse asi ära

Võimalik ajada motivatsioonilävi piisavalt kõrgeks!

Korteri turvalukk ei peata N salateenistuse agente, kuid peab kinni narkarist päti – sama loogika kehtib ka võrgus

Suurem osa lihtsatest muukimisvahenditest vajavad hooldamata süsteemi!

Ekskurss: häkker ja kräkker

Häkker (hacker) – ajalooliselt arvutifanaatik, võrgupõhise programmeerijate kogukonna esindaja. Nõutav originaalsus ja taiplikkus

Kräkker (cracker) – arvutipätt. Nime võtsid kasutusele häkkerid enda eristamiseks pahadest. Häkkeritepoolne iseloomustus: lower life forms

Probleem – kräkkerid ise kutsuvad end sageli häkkeriteks ning meedia korrutab seda järgi.

Hackeri päritolust

„A mis seal vahet on...“

Vahe on eetilises piiris, kuid ka oskustes. Paharetid reeglina erialaste oskustega silma ei paista (kahjuks on erandeid).

Kräkkimise motiive:

aineline kasu

kättemaksuhimu või lihtsalt soov käkki keerata

kavatsus süsteemihaldurile koht kätte näidata

võistlusmoment teiste kräkkeritega (kes murrab esimesena sisse N arvutisse)

hetketuju (tihti on tegu ebastabiilsete isiksustega)

Veel paharetlusest

Hacker- muuhulgas ka 20. sajandi alguse ameerika raadioamatöör

Phreaking, red box, blue box, yellow box

80-ndad: modemeid pidi arvutivõrku. Kräkkerite kui nähtuse väljakujunemine. Massimeedia õpib ära sõna „häkker“ ja kasutab seda valimatult.

3. (tegelikult juba 2.) november 1988 – Must neljapäev USA-s: Cornelli tudengi Robert Morrise internetiuss võtab maha suure osa USA võrkudest. Andmeturve leiab laiemat kajastust.

Password, password, hakka pähe!

Kehvad salasõnad („kala“ jt) - „Windowsi-põlvkonna“ ohtlikemaid haigusi

Parool kui „tüütu ja mõttetu“ nähtus => jätkub ka W2000 ja XP juures

Sage „lahendus“ - kasutame adminirezhiimis!

Miski pole uus... Bob Metcalfe'i 1973. aasta RFC The Stockings Were Hung by the Chimney with Care, teemaks kehvad paroolid

Parooli valiku kriteeriume

Vähemalt 6-8 märki

Nii suur- kui väiketähed, numbrid ja (kus lubatud) ka erisümbolid

Ei oma tähendust üheski levinud keeles (väga eksootiline keel on ehk lubatud)

Soovitavalt mingi peidetud võtmega. N:

Lesta91KaLa! : lemmiktoit + auto väljalaskeaasta

5e6a+5ummA : lemmikraamat „Pipi Pikksukk“

Quod licet Jovi non licet bovi (jälle!)

Sageli on koduarvutil mitu kasutajat – erinevate profiilid ja õigused! Näiteks selline perekond:

Isa – ülikooli ehitusmehaanika õppejõud

Ema – keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja

Vanem poeg – tudeng, programmeerija

Noorem poeg – 13-a hiphoppar, pinnapealne arvutihuviline (kõva mängur)

Pisitütar – 4-a lasteaialaps

Kuidas vältida olukorda, kus ühe pereliikme teadmatus/lollus kahjustab ka kõiki teisi?

Kodune võrk

Kasulik asi, kuid vajab veidi läbimõtlemist

Üldiselt eeldab kas spetsiaalset riistvaralist tulemüüriga switchi (müüakse sobivaid 4-5 kohalisi) või eraldi (vanemast) arvutist tehtud tulemüüri (võib toimida ka koduse serverina).

IP: staatiline või dünaamiline, sisemised või välimised?

Traadiga või traadita?

Kui palju turvet vajab ja kes seda pakub?

Ohud kodukasutajale

Peamiselt jälle Windowsi rahvale suunatud...

„Trooja hobused“ - tavatarkvara sildi all („uus Winzip!“) levitatavad pahalased

Tagaukseprogrammid (NetBus, Back Orifice)

DOS-ründed (ligipääsu saamiseks)

Arvuti hõivamine DDOS-ründeks mõne suurema objekti vastu

Ründed Windowsi väljajagatud (sharing) kettaosade vastu

...

Veebipõhised ründed – kuritahtlikult kirjutatud Java ja ActiveX'i skriptid. Peamine sihtmärk IE

Kaugskriptimine – eelmise edasijõudnum variant, kus kuri skript käivitub mingi legitiimse veebielemendi (näiteks vormi) lugemisel

Võltsmeilid ja muu human engineering

Meiliviirused - „Ära ava manuseid!!!“ (N x)

Topelt faililaienditega manused – Loveletter.txt.vbs jms

...

Ebaturvalised suhtlusprogrammid – probleeme on olnud mitmete IRC, MSNi jms. klientidega. Tasub settingud üle vaadata!

Snifferid – võrguliikluse pealtkuulamine eri viisidel. NB! CERT hinnangul on kaablimodem (Starman) võrgu ülesehituse tõttu vähem turvaline kui ADSL (Uninet, Elion). Aitab krüpteerimine – SSH telneti asemel, SFTP FTP asemel, meilide krüpteerimine jne.

Õppida, õppida, õppida...

Paljudes valdkondades on tänapäeval kasulikum jätta erialased jätta proffide hooleks (maja ehitamine, auto remont).

Kehtis ka arvutiasjanduses – kuni võrgunduse massilise levikuni

Tänane võrgukasutaja peaks tegelikult teadma arvutist rohkemgi kui eelmine põlvkond – või suutma need teadmised „sisse osta“.

Mida peaks oskama?

Tunne oma arvutit (tähtsamate osade margid)

Tea, mis tarkvara Su arvutis on

Oska kettal orienteeruda

Oska süsteemi regulaarselt uuendada (enamikul juhtudel üsna lihtne)

Orienteeru tähtsamates abiprogrammides (anti-viirused, nuhkvaraeemaldajad jms)

Ole uudishimulik ja õpivõimeline

Pahad Asjad

Kasutada arvutit pidevalt administraatorina

Valida parooliks lihtsaid sõnu

Jätta süsteem uuendamata

Ronida võrgus sinna, kuhu pole vaja

Toppida oma meiliaadressi igale poole

Näppida võõrastelt tulnud meilide manusefaile

Paigaldada Windowsile tundmatust allikast pärit tarkvara

Paar soovitust Windowsi kasutajale

Asenda MS Outlook Mozilla Thunderbirdi ning MS Internet Explorer Mozilla Firebirdiga. Väga mitmed riskid vähenevad.

Paigalda MS Office'i asemele või vähemalt kõrvale OpenOffice.org. Viimasel juhul võiks MSi kasutada vaid juhtudel, kui OO.o hätta jääb. Praktiliselt kaob Office'i makroviiruste oht.

Tasuks kaaluda süsteemi väljavahetamist. Täitsa tõsiselt.

Kodukasutaja 10 käsku

1. Sina pead oma arvutisüsteemi uuendama, sest viirused, pahavara ja kurjad inimesed ei jäta lohakat mitte karistamata.

2. Sina ei pea mitte võtma enesele ilmaasjata administraatoriõigusi.

3. Sina pead valima oma paroolid korralikult, eriti administraatori oma, ja sinu paroolidel ei pea mitte olema mõistlikku tähendust üheski sinule teadaolevas keeles.

...

4. Sina pead tegema igale oma arvuti kasutajale tema enese konto.

5. Sina pead panema oma arvutisse antiviiruse ja nuhkvaratõrjuja ning neid tihedasti kasutama, kui sina soovid jääda Windowsi juurde.

6. Sina ei pea mitte puutuma tundmatuid manuseid oma e-kirjades ega lubama seda teha kellelgi, kes sinu kojas elab.

7. Sina pead kasutama tulemüüri ja rämpspostifiltrit.

...

8. Sina pead teadma, mis tarkvara sinu arvutis on.

9. Sina teed hästi, kui sina kasutad OpenOffice.org'i, Mozilla Thunderbirdi ja Firefoxi MS Office'i, MS Outlooki ja Internet Exploreri asemel.

10. Sina pead usinasti taotlema tarkust ja otsima tarku inimesi enesele abiks. Tark inimene teeb ühe korra valesti, rumal teeb seda aina uuesti.

(Aamen!)

„Ähh, ei viitsi!“

Soovitused sel juhul:

Ära kasuta kodus võrku ja vaheta andmeid vanal heal disketimeetodil (kuid ka siis on vaja antiviirusi ja muud sarnast)

Kasuta sissehelistamisteenust – lühike liinilolekuaeg vähendab riske (kuid ei kaota neid)

Unusta WiFi heaga ära!

Püsiühenduse soovija aga peaks tegema nii, nagu eespool öeldud

Vat nii!

Kaido Kikkas

2004-10-15T20:52:19