Vaba tarkvara:
lollide lõbu või asjalik lahendus?

IBK 7. loeng

Levinud (eksi)arvamusi

„There ain't no such thing like free lunch“

„On mingid eluvõõrad naiivikud...“

„Nagunii läheb hiljem tasuliseks!“

„Kommunistid vä?“

„Ainult tõsine äritarkvara on kvaliteetne“

...

AGA: KUIDAS SEE PULL NII KAUA KÄIB?

Segapuder mõistetega:
Free, libre, open-source...

GNU: kasutab mõistet „vaba tarkvara“ (RMS)

4 põhiõigust: copy, study, modify, redistribute

„nakkav litsents“

OSI: avatud lähtekood (ESR, Bruce Perens)

Mitte nii karm – eesmärk on mitte ehmatada äriinimesi

Üritati luua kaubamärki

Software Libre – üks võimalikke alternatiiv-termineid, tähendus pigem GNU kui OSI oma

FLOSS

Kummaline nähtus?

Seni harjumuspärane ärimudel: kõik on justkui arusaadav:

Investorid panevad raha kokku, luuakse firma

Firma ostab töövahendid (riist- ja tarkvara)

Palgatakse töötajad

Korraldatakse reklaam ja turundus

Valmis toodet müüakse tükihinnaga

Kasum on üldjuhul üsna korralik

“Kuidas elada ära, kui tehtud töö antakse niisama teistele kasutada?“

Traditsiooniliselt on „vabavara“ kasutatud eeskätt turuhõivamiseks või boonusena

Etapid

Algaastad – vaba tarkvara

Erinev riistvara => tarkvara kui „lisavidin“

Riiklik finantseerimine

Vahepealne aeg - kommerts

Ellujäämine eeldas äritegemist

Standardse ja odava riistvara teke

Tarbija veenmine, et muudmoodi ei saagi

Tänapäev – tagasi vaba lähenemise suunas

Internet – vaba turundus-, info- ja meediakanal

IT-inimese laiem kompetents, tarkvara loojate laiem ring

Suure sinise metamorfoos

70-ndad: IBM kui häkkerite peavaenlane

Kohmakas riistvara, kinnine ja vigadega tarkvara, kõige eest tahetakse hirmsat raha

Inferior But Marketable, It's Better Manually, Incontinent Bowel Movement...

80-ndad: IBM on mõnevõrra „liinilt maas“ - muudatuste aeg

90-ndad: uus ja häkkerisõbralik suurfirma? Linuxi üks suuremaid toetajaid ärisfääris...

Mõned arvud

Apache – valitsev veebiserver alates 1996. aastast. Hetke turuosa ligi 70% Microsofti 21% vastu (Netcraft)

Linux Counteri üldhinnang: ca 29 miljonit kasutajat

2004 – 67% USA firmadest kasutab vaba tarkvara, lisaks veel 16% plaanib seda. 2001 kasutas vaba tarkvara 65% Jaapani firmadest

suurfirmade (IBM, Novell, Sun jt) jätkuv huvi

Linux vs skeptikud

1991 - „kellele seda veel tarvis on?“

1993 - „kes seda kõike viitsib õppida?“

1994 - „kes see loll sellise asjaga äri teeb?“

1995 - „Linuxiga server????“

1997 - „Linux ja graafiline keskkond? Päh!“

1998 - „Oracle Linuxile...?“

1999 - „Linux ja Heroes of Might and Magic? Ärge ajage naerma!“

2001 - „OO.o ei saa iialgi MSO vastu!“

2002 - „Need seal Lõuna-Ameerikas on puha lolliks läinud!“

2003 - „Linuxi multimeedia on jama!“

2006 - ...

Motivatsioonist

Linuse seadus: iga inimtegevuse valdkond läbib arengus 3 faasi: elusäilitamine, sotsiaalne enesekehtestamine, meelelahutus

Sageli tasub vaba lähenemine ka puhtmajandus- likult ära (N: Torvalds, Berners-Lee jpt). Vaba tarkvara => reputatsioon => staatus => raha?

„Vastastikune seljakratsimine“ - projektid lähtuvad vajadusest, mitte turustrateegilistest otsustest (erandiks on ehk suurtegijad)

Katedraal ja turg

Eric S. Raymond:

Traditsiooniline tarkvaraarendus sarnaneb katedraali ehitusega – pikk, hoolikalt planeeritud protsess, kindlad tegijad, suured kulutused

Vaba tarkvara meenutab idamaist, kärarikast ja esma-pilgul lausa kaootilist turgu

Turumudeli variante

Firma: firma juhib, maksab palka, annab infrastruktuuri. Vaba toode on harilikult olnud esmalt kas turuhõivamiseks või täiendtooteks, tänapäeval aga on üha enam näiteid ka vaba põhitoote kohta. HP, IBM, Red Hat, Sun jt

fond - huvilised saavad toetada. Võib kombineerida eelmise mudeliga. GNOME, Ximian GNOME

komitee - foorumi- ja konsensusepõhine otsustamine. GCC.

individuaalne - ühemeheprojektid. Sourceforge.

Linuxi kerneli mudel - arendajate hierarhia + kogukond.

GNU - tegelikult katedraalimudeli kasutamine vaba tarkvara loomisel

Ja ikkagi – kes maksab?

ESR: üle 75% programmeerijatest tegeleb olemasolevate rakenduste haldamise, paranda-mise ja edasiarendamisega, mitte uute kom-mertsrakenduste loomisega.

Firma X programmeerija loob mingile süsteemile kasuliku täienduse või utiliidi:

Hoiab endale (ärisaladus...) - mõju eriti pole, reaalne varjamisest tulenev äriedu on minimaalne, kuna firma peamine tegevussfäär ei ole tarkvara loomine

Laseb vabalt levima, luues firma serverisse allalaadimis-võimaluse – positiivne imago, sisuliselt reklaam (vrdl. „Saadet toetab X“)

Aga tarkvarafirmad?

Põhiküsimus: Kui kood on vaba, siis mis paneb tarbija ostma seda toodet just meie firmalt?

Reeglina on autorid kõige kompetentsemad oma loomingu alal => oskusteave ja klienditugi

Linuxit ostetakse ka siis, kui teda saab võrgust tõmmata – tähtsaks osutuvad plaadid, raamatud ja tootetoetus. Analoogia ka mitmete võrgus täistekstina olemasolevate raamatutega (Project Gutenberg ei ole märgatavalt kahandanud Shakespeare'i läbimüüki...)

Innovatsioon – argument või ettekääne?

Omandvara pooldajate üks argumente: „Uute asjade väljatöötamine maksab“. Teataval määral peab ärivara puhul paika (kasum vs investeering)

Kas XP oleks jäänud leiutamata, kui Microsoftil oleks turul läinud kehvasti?

Kindlasti ei ole suure osa tarbijate huvides kohustuslikud tarkvarauuendused (Win 98 => 2000 => XP)

Mõnelgi juhul on turu monopoliseerumine toonud kaasa tehnoloogia arengu peatumise (IE)

Tarkvaratoote 3 väärtusliiki

ESR: igal tarkvaratootel on

Kasutusväärtus (use value)

Turuväärtus (market value)

Monopoliväärtus (monopoly value)

Ka vaba tarkvara puhul võib rääkida kõigist kolmest – ehkki monopoliväärtuse osakaal on sageli märksa mõistlikum

Majanduslikud stiimulid

Kiirem ja paindlikum (paralleelne ja hajus) arendusprotsess, säästuvõimalused seoses meeskonna hajususega – iga ala spetse kasutatakse optimaalselt, lisaks toimub andekate töötajate kiirem „edutamine“

Suurem kohandatavus, lihtsam reageerida tarbija soovidele (enamasti arendaja = kasutaja!)

Uued, sageli ootamatud funktsionaalsused ning nende kiirem toetamine

Hea kvaliteedikontroll

Mõned ärimudelid

Vaba põhitoode, tasulised teenused ja tuletatud profitooted – enamik suuri Linuxi distrosid

Vaba lähtekoodiga kommertstoode – Red Hat

Vaba toode, mis teeb teed kommertstoodetele – Borland Kylix

Riistvara toetavad vabad utiliidid – paljude riistvarafirmade draiverid

Puhtalt täiendteenuste, raamatute ja „pudi-padi“ müük – paljud arvutikirjastused

Tootetoetus ja garantii

Sage väide: „Vaba tarkvara puhul ei ole tootel toetust ega garantiid“

Enamasti ei tule see tootega kaasa – litsents lubab vaba programmi muuta, mistõttu kasutaja võib selle ise ära solkida. Toetus on harilikult realiseeritud teisi kanaleid pidi (Usenet, IRC)

NB! Ei toetuse ega garantii pakkujate hulk ei ole tegelikult piiratud. Rohkem võimalikke pakku-jaid => kasulik tarbijale

Kes võidavad

Üksiküritajad-konsultandid – eriti spetsiifiliste vajadustega valdkondades. Võidavad ka nende kliendid – konkurents on suurem ja hinnad püsivad kontrolli all.

Tugiteenuste firmad ning levitajad

Haridusasutused

Mida annab haridussfääris

Majanduslik kokkuhoid

Sõltumatus tootja hinna- ja tootepoliitikast

Suurem kohandatavus (k.a. tõlkevõimalus)

Õpilaste laiem silmaring ja suurem kompetents

Võimalus anda õpilastele tarkvara koju kaasa

Tarkvarakogukond – võimalus küsida omasugustelt

Tiigrihüppe SA: CC/GPL nõue projektidele!

Kus võib tekkida küsimusi

Tööstuselektroonika ja robootika – tarkvara osa on väike, kuid oluline => avaldamine võib kahjustada toodet tervikuna

Mobiiltelefonid

Mõnda aega veel ka kitsa profiiliga kõrg-professionaalsed rakendused (CAD, helitöötlus, tippdisain jne) – peamine probleem on spetsiifilise tootetoetuse vajalikkus (autoriga samale tasemele jõuda on raske). Aga ka siin on konkurents kasuks...

Lipulaevad

Süsteemitarkvara

Linux, vabad BSD Unixid

Apache

GCC

Zope

Arendustarkvara

PHP

Vabad SQL-andmebaasid (MySQL, PostgreSQL)

C, C++, Perl, Python, Pascal, BASIC...

...

Rakendustarkvara

Openoffice.org

Mozilla + n+1 vaba brauserit

GIMP

GAIM, Licq, aMSN jt

Evolution

Mplayer

Xine

...

Kust saab?

GNU/UNESCO Free Software Directory - http://www.fsf.org/directory/

Freshmeat - http://freshmeat.net

Sourceforge - http://www.sourceforge.net

DistroWatch - http://www.distrowatch.com

Kokkuvõtteks

Vaba tarkvara arendusmudel erineb kardinaalselt senilevinud arusaamadest, kuid tulemused ei jää alla ärivaralisele arendusele

Vaba tarkvara ja äritegevus pole vastuolus - turustusmehhanism ei välista rahateenimist, kuid muudab monopoolse kasumi teenimise raskemaks

Vaba tarkvara soosib kasutajapoolset algatust ning võimaldab valida sobiva teenusemudeli

Üks mõte

Mahatma Gandhi:
„First they ignore you,
then they laugh at you,
then they fight you,
then you win.“

Tänaseks kõik.

Kaido Kikkas

2004-10-01T23:24:15