Arvutid ja paragrahvid ehk tants intellektuaalomandi ümber

Kaido Kikkas

IBK 5. loeng

XX sajandi arusaamad

IO – inimese vaimse tegevuse resultaat: ideed, leiutised, maalid, raamatud...

IO kui õigus. WIPO järgi on seotud

kirjandus- ja kunstiteostega ning teadustöödega;

interpreetide poolt esitamisega, fonogrammidega, raadio- ja teleülekannetega;

leiutistega;

teadusavastustega;

tööstusdisainiga;

kauba- ja teenindusmärkidega, kaubanduslike nimede ja tähistega;

kaitsega kõlvatu konkurentsi vastu

ja muude õigustega, mis tulenevad intellektuaalsest tegevusest tööstuse, teaduse, kirjanduse ja kunsti alal.

IO – mittemateriaalne omand

Palju materiaalse omandi tunnuseid -võib üürida, rentida; olla ostu-müügi lepingu objektiks, tasuta üleandmiseks etc.

Kõige tähtsam erinevus - intellektuaalomandit ei saa määratleda füüsi(ka)liste parameetrite alusel.

Põhiprobleem: ei loe mitte niivõrd IO objekti omadused (kvaliteet), kui välised tegurid

Veel eripärasid

Õiguste tähtajalisus - seadusandluses fikseeritud tähtaja jooksul on õiguste omanikul võimalus saada loomeresultaadi kasutamisest tulu, selle tähtaja möödumisel muutub resultaat kõigile vabalt kasutatavaks. Paraku on enamikul juhtudel probleemiks tähtaja pikkus...

Intellektuaalomandi õigused on territoriaalse iseloomuga - loome tulemusi ja neist tulenevaid õigusi kaitstakse ainult riigi territooriumil selle riigi alaliste elanike suhtes (lisaks rahv. Lepped). Probleem – ühe riigi malli surutakse teistele...

Kust lõpeb terve mõistus ja majanduslik mõtlemine...

... ja algab pime ahnus ning arengupidurdus?

1875. AT&T telefonipatendid => raadio kasutuselevõtt lükkus edasi ca 20 aastat

General Electric ostis ära Edmund Germeri 1927. aasta patendi => päevavalguslambi kasutuseletulek lükkus tublisti edasi

Eriti kurje näiteid saab tuua farmaatsiavallast (AIDSi ja multipleksskleroosi ravimid jpm) ja toiduainetööstusest (geneetiliselt muundatud taimede patenteerimine)

Globaaltasandil suurendab lõhet rikaste ja vaeste vahel

Patent

Leiutajale vastava ameti poolt väljastatud omandiõigus

Kindla tähtajaga

Ei garanteeri võimalust ise teha, kuid välistab teiste poolt tegemise - paljudel juhtudel suur arengupidur

Tarkvarasfääris - suur vaidlusobjekt tänini, kuid üsna ilmselt ei sobi ka sellele valdkonnale

Tarkvara patenteerimise probleemid

tarkvara ei ole tehniline lahendus

ei saa rakendada ka programmjuhtimisega masinate patendipraktikat - viimaste puhul on tegu riist- ja tarkvara kompleksiga, kus uudne komponent on eelkõige programmiline; tavatarkvara aga riistvarakomponenti ei sisalda

seaduslikult siduvat ekspertiisi ei ole võimalik teha

tarkvara kui nähtus on liiga mitmekesine, et piisaval määral hinnata konkreetse toote uudsust

EU valiku ees: Ameerika mudel või terve mõistus?

USA: Digital Millennium Copyright Act 1998

Tulemus: mistahes autorikaitse objekti puhul on võimalik minna jaburustesse (raamatu sõbrale laenamine ilma autori loata on keelatud)

EU: Directive on Patentability of Computer-Implemented Inventions, 24.09.03. Läbisurumiskatsel eirati kõiki tavasid.

Kõva madina järel võeti seadus 6. juulil 2005 absoluutse häälteenamusega Europarlamendi lugemiselt maha.

Eesti Patendiamet on tarkvara patenteerimise vastu, valitsus poolt. Eesti Infotehnoloogia Selts vastu, autorikaitsjad poolt..

Ilmselt on vaherahu ja tsirkus jätkub – vt. http://www.ffii.org

Ära tee topeltklõpsu!

Patenteeritud tarkvaralahenduste hulka kuuluvad:

Topelt-hiireklõps

Hiirega lohistamine

Võrgukaubamaja

Virtuaalne ostukorv

Krediitkaardi kasutamine võrgus

...

Jaburuste galerii vt. http://webshop.ffii.org

Litsents

Sisuliselt kasutamisluba. 4 peamist tüüpi

Lihtlitsents - andja säilitab täiskontrolli

Ainulitsents - andja säilitab osalise kontrolli

Täislitsents - andja loovutab kontrolli

Ristlitsents - "mina sulle, sina mulle"

IKT litsentsid

Senine kommertstarkvara: enamik täpsete kitsendustega lihtlitsentsid

Made in Microsoft lipiklitsents:

Lisaks tarkvara nimele on pakendil selge ja silmatorkav teatis, mis on kirjutatud suurte tähtedega ja keskmise kirjaoskusega inimesele kergesti mõistetavas keeles

Teatis sätestab ühemõtteliselt, et tarkvara kasutamine või seda tarkvara sisaldava pitseeritud konteineri või pakendi avamine põhjustab litsentsilepingu tingimuste aktsepteerimise ning igaüks, kes saab tarkvara ja ei aktsepteeri litsentsi, peab mõistliku aja jooksul tagastama tarkvara kasutamatult ja avamatult isikule, kellelt see on saadud, kusjuures kulud hüvitatakse

Tarkvara kasutamisega näitab see isik, et ta aktsepteerib litsentsi tingimusi.

Kaubamärk

Sõna, nimi, sümbol või kujund, mida kasutatakse kaupade turustamisel kaupade allika äranäitamiseks ja teiste tootjate kaupadest eristamiseks.

Trade mark, service mark ==> e.k. "kaubamärk"

Kaubamärgi õiguslik alus välistab sarnase (segiaetava) märgi kasutamise teiste poolt, kuid iseenesest ei takista teisi tegemast sama kaupa või pakkumast sama kaupa/teenust täiesti teise kaubamärgi all.

Isegi oma põhiidee osas ei ole kuigi efektiivne (Adibas, Niki jt)

Kaubamärgi tüüpe

Sõnamärgid

Kujutismärgid

Kombineeritud märgid - hübriid kahest eelnevast.

Ruumilised kujundid

Helimärgid

Liikuvad märgid

Lõhnamärgid.
(NB! Kolme viimast Eesti seadusandlus ei kaitse)

Kaubamärk ja IKT

Riistvara (Intel Inside)

Tarkvara - eeskätt suurtootjad (MS, Adobe jt). Ehk parim näide – Windows (Designed for XP)

Senise malli toetajad leiavad, et eriti tarkvarasfääris jääb ainult kaubamärgist toote kaitsmiseks väheks

Vaba tarkvara sfääris toimib autori reputatsioon sisuliselt spontaanse kaubamärgina!

Ärisaladus

Info, mille väärtus sõltub tema salastatusest

Fikseeritud tähtaeg puudub!

Seadus kaitseb, kuni pole

ise avaldatud

tuletatud lõpp-produktist

iseseisvalt avastatud

NB! Saladuse taastamine on igal juhul raske!

Ehk tuntuim näide IKT sfäärist – Windowsi lähtekood

Vaba tarkvara ärimudeli puhul teisejärguline – võib puudutada tuletatud tooteid või meetodeid

Tarkvara puhul on üliraske tuvastada, kuidas on välja uuritud!

Autoriõigus

Ajalooliselt seotud trükikunstiga (Gutenberg)

1709/10 - esimene seadus (Inglismaa)

Pidi registreerima vastavas registris ja andma 9 eksemplari tasuta raamatukogudele ja ülikoolidele – algselt seega vägagi progressiivne idee

Üldpõhimõte

kaitseb eelkõige väljendusvormi, mitte niivõrd sisulist ainest. Näiteks võib taotleda autoriõigust mingi masina kirjeldusele, kuid see välistab vaid kirjelduse kopeerimist, mitte aga uute kirjelduste loomist või masina loomist ja kasutamist.

Aspektid:

Seadusest lähtuv õigusnormide kogum - objektiivne

Autorile kuuluvate õiguste kogum - subjektiivne

Autoriõiguse tekke kriteeriumid

Teos peab olema originaalse loomingulise tegevuse tulemus.

Teos peab kuuluma teaduse, kunsti või kirjanduse valdkonda.

Teos peab olema väljendatav mingis objektiivses vormis.

Tarkvara tekitab taas kord probleeme...

Autoriõiguse objekte

Originaalse loomingulise tegevuse tulemus

Teaduslikud, populaartea-duslikud, kirjalikud ja kol-memõõtmelised mudelid

Arvutiprogrammid - kaits-takse kui kirjandusteoseid

Kõned jm suulised teosed

Stsenaariumid

Draamad ja muusikalised draamateosed

Muusikateosed

Koreograafiateosed ja pantomiimid

Audiovisuaalsed teosed

Raadioteosed

Maalikunstiteosed, graafi-kateosed, joonistused ja illustratsioonid, trükiteosed

Lavastused ja lavakujunduslikud teosed

Skulptuuriteosed

Arhitektuurne graafika

Arhitektuursed plastikateosed (mudelid, maketid)

Arhitektuuri ja maastiku-arhitektuuri teosed

...

Tarbekunstiteosed

Disaini ja moekunsti teosed

Fotograafiateosed ja fotograafiaga analoogilisel teel saadud teosed

Kartograafiateosed

Õigusaktide projektid (ja mitte õigusaktid ise!!!)

Arvamused, retsensioonid ja ekspertuuringud

Tuletatud teosed (tõlge, kohandus, töötlus)

Teoste kogumikud ja infokogumikud (sh. andmebaasid)

Muud teosed

Autoriõiguse alla ei kuulu

Ideed, kujundid, mõisted, teooriad, süsteemid, kontseptsioonid, avastused, leiutised jm. mingil viisil teoses väljendatud resultaadid

Rahvalooming

Õigusaktid ja haldusdokumendid ning nende ametlikud tõlked

Kohtulahendid ja nende ametlikud tõlked

Riigi ametlikud sümbolid,organisatsioonide sümboolika, rahamärgid

Päevauudised

Üksikud väited ja andmed

Angloameerika vs euroopa mudel

USA mudel lähtub otseselt majanduslikust aspektist – autor (ja eriti igasugused sekeldajad tema ümber) peavad saama kõvasti pappi

Euroopa traditsioon lähtub autoriõigusest kui moraalsest kategooriast, fair use on palju laiema ulatusega

Eesti liigub vist Euroopast USA-sse nagu paljudes muudes asjades

Kui asi ära keerab...

Ashleigh Brilliant, kutseline epigrammisepp

Charles M. Gentile vs Cleveland Rock and Roll Hall of Fame and Museum

Saientoloogiakirik vs kriitikud

Advokaat Robert Kunstadt: spordivõtted (nagu flopp kõrgushüppes) võiks patenteerida

NBA: kogu mänguskoor kuulub meile!

The Shetland Times: loata linkimine on keelatud!

Probleem: Jänese sõbrad ja sugulased

Kogu autorikaitse peamine probleem tundub peituvat mitte autoriõigustes enestes, vaid nn naaberõigustes – autoriõigustega kaasnevates õigustes, mis kuuluvad esitajatele ja levitajatele

Näiteid, kus kogu tulu läheb „Jänese sõprade ja sugulaste“ taskusse, on tuua lademes – isegi suure osa tippmuusikute tulusid kontrollib plaadifirma (erand on Metallica, oli ka Queen).

Switchfoot: „Mehed-vennad, meie seda DRMi ei tellinud! Nüüd tehke nii...“

Probleemid IKT-ga

Siiani käsitletud nagu kirjandusteoseid

Tarkvara eripärad + Interneti problemaatika.

Multimeedia?

Hüpertekst?

DELFI jt portaalid? (päevauudised! Kas anonüümsed ja pseudonüümsed kommentaarid on rahvalooming?)

"Riigi Teataja" veebiversioon? (seadused!)

Tarkvaralitsentsid

Kunagi ammu: vabakasutus

Lähiminevik: ranged ärilitsentsid – tavakasutaja jaoks oli 20 aastat ainus reaalsus

Sajandivahetus: tavakasutaja teadvusse jõuab täiesti uus lähenemine vabade litsentside näol

Tulevik: ???

Ülilegaliseeritud ja rangelt kommertsalustel tarkvarasfäär

Sõbralik kooseksisteerimine

Valdavaks saavad avatud lähtekoodil põhinevad mudelid

Omandvara contra avavara

Omandvara (proprietary software) - tarkvara, mida käsitletakse kui terviktoodet ja levitatakse rangelt piiritletud litsentside alusel (mitte tingimata raha eest!).

Avavara (open source software, free software) - tarkvara, mida levitatakse rohkem teenuse mudeli järgi ja mille litsents keskendub vaid autorsuse kaitsele. Sageli, kuid mitte tingimata tasuta.

Arvutite kiviaeg

Ürgkogukond - vähesed vahendid olid ühisomand

Alternatiivkultuuri mõjud

Üks kõige riigistatumaid arendusvaldkondi omaaegses USA-s <== militaarsfäär

Suured asjad

Esimene kommertsarvuti - UNIVAC 1948

Spetsiifiline tarkvara ==> mitte toode, vaid käivitamiseks vajalik lisaoperatsioon

Suur & kallis ==> jõukohane vaid suurfirmale või riiklikult finantseeritud teadusasutusele

Unix: AT&T 1969 - esimene portatiivsüsteem

Arenes peagi mitmeks kommertsdialektiks (AIX, HP-UX jt) ==> endiselt "suurte" mängumaa.

80- ndad: USA valitsus vähendab tunduvalt finantseerimist ==> rõhk teadussfäärilt ärivalda.

William H. Gates III

1972: Traf-O-Data (Lakeside, Seattle) - Bill Gates ja Paul Allen.

1973: Bill läheb Harvardisse (varsti kukub välja)

1974: Altair. Bill ja Paul asutavad Microsofti.

1975: Esimene kommerts-BASIC. Billi avalik kiri arvutikasutajatele. Omandvara ja “piraatlus” sünnivad koos.

Must mäng?

Süüdistused läbi ajaloo. Eric S. Raymond:

MS-DOS - ostetud/varastatud (Tim Paterson, QDOS).

PC1 BIOSi kood - varastatud (peaaegu bitt-bitilt identne Gary Kildalli CP/M BIOSiga)

Windowsi kasutajaliides - järeletehtud (kehv Apple'i kloon)

Kettakompressioon - varastatud (Stac Electronicult)

Internet Explorer - ostetud või varastatud (sõltub, kelle versiooni uskuda; Spyglassilt).

ja see on alles nimekirja algus.

Kadedus? Või tõsiasjad? ...

Microsofti esimene kuldaeg

1981: IBM PC. MS omandab QDOSi.

Bill Gates litsenseerib MS-DOSi IBMile

1983/84 Apple Lisa ==> Windows

1990: Windows 3.0 (hiljem 3.1 ja 3.11)

Turuvallutamine

Microsofti edu põhjusi

Oskuslik hetketabamine

Orientatsioon "tavalisele inimesele"

Riski/seaduse piiril olev agressiivne turundus

Läbimõeldud litsentseerimissüsteem

Kuldaja lõpp – 90-ndate I pool

Mitu MS turuliidri positsioonile väljakutse esitanud asjaolu:

Interneti levik tavakasutaja ulatusse

Ebaseadusliku tarkvara levikukanal

MS turustrateegiale risti vastupidised arusaamad

Mõtte "Microsoft pole ainus" levik

MS "magab Interneti maha" - MSN ei realiseeru

Esmakordselt annavad tõsist märku alternatiivtegijad

USA föderaalvõimude kasvav huvi

FSF, GNU ja Linux

1984: Richard Stallman asutab FSFi. Peaeesmärk luua GNU (Gnu's Not Unix) - Unixi vaba kasutusega alternatiiv. Ei realiseeru (praeguseks hakkab valmima), kuid tulemuseks on hulk utiliite ning eriti GNU litsents.

1991: Linus Torvalds kirjutab Linuxi kerneli prototüübi. Uus süsteem hakkab levima GNU litsentsi alusel – tänase vaba tarkvara liikumise laiema leviku algus.

Brauserisõda

1994: Netscape Navigator

1995 jaanuar: MS brauserit teeb neli inimest

1995 juuli: MS ettepanek Netscape'ile turu jagamise ja koostöö (muuhulgas MS esindaja Netscape'i nõukogus) kohta. Netscape keeldub.

MS arendab IE-d, tõkestades samal ajal konkurendi levikut. Eduni jõutakse 1997. aastal -AOL ostab NS ära.

Kas MS võitis sõja või ainult lahingu?

1997: Netscape avaldab Navigatori lähtekoodi

Tulemus: alternatiivbrauserite kiire areng

Mozilla (tänaseks on sellest eraldunud Firefox, lisaks hulk väiksemaid nagu Galeon ja Epiphany)

Opera

Safari

Konqueror

...

Sõda jätkub

MS teine (lühem) kuldaeg

1997: Brauserisõja I vaatus oli võidetud, PC tavatarkvara turgu valitses Win + Office

IE seoti Windowsiga ==> konkurentidele praktiliselt püüdmatu lahendus

AGA: mõne aasta pärast sai föderaalvõim kurjaks ja algas tänini kestev protsesside jada

Kohtukoll ja Halloween

Esimene protsess juba 1995: MS pidi loobuma Intuiti (finantstarkvarafirma) allaneelamisest

1997: MS jääb IE sidumise tõttu Windowsiga kohtus süüdi ==> 1 MUSD päevatrahvid

November 1998: Välja imbub MS sisemine memo (nn Halloweeni memorandum), mis teadvustab Linuxit tõsise ohuna ja sõnastab (mitte eriti viisakad) vastumeetmed. Microsofti müügimehed hoiavad järgnenud skandaali tõttu pool aastat madalamat profiili kui muidu...

Halloweeni memorandum

Autor: Vinod Valloppillil, toonane MS töötaja

Saadetud MS tippjuhtkonnale

Hoiatab Linuxi kui tõsise konkurendi eest, eriti just suure ohu tõttu MS senisele turundus-strateegiale

Senised konkurentide kõrvaldamise vahendid ei aita -tuleb tulgeda võimalikult palju tarkvara-standardeid ja alustada propagandavõitlust.

Asus http://www.opensource.org/halloween/ - hetkel kolimas mujale

Net ja .NET

Kaks täiesti erinevat ideoloogiat

Esialgu ühine tarkvaramaastik ja Internet.

Kui kauaks veel?

Ühel pool on suurfirmad, paarikümneaastane tarkvaraäri kogemus ning juristide armee, teisel pool Internetist tekkiv sünergia

Hetkeseis: programmeerijad vs advokaadid

Tulevik näitab...

Ülevaade tarkvaralitsentsidest

Omandvara e. omandiõiguslik tarkvara (proprietary software)

Ärivara (commercial software)

Jaosvara (shareware)

Omandiõiguslik vabavara (freeware)

Avavara (FLOSS)

Avatud lähtekoodiga tarkvara (open source)

Vaba tarkvara (free software)

Omandvara ja avavara

Piir ei lähe rahalise maksumuse koha pealt - avavara võib olla tasuline (Linuxi karp) ja omandvara tasuta (IE).

Erinevus on tarbija vabaduses tarkvara kasutada

Klassikaline omandvara, täpselt piiritletud lihtlitsentsid.
N: Win, Mac, Unix, ka mõned Linuxil kasutatavad tooted (Corel, mängud).

Areng - hulgilitsentside (MS Open Licence jt) levik ühelt poolt, teisalt aga tingimuste täpsustumine ja ka karmistumine

Peamine kasutusala: kõrgprofessionaalsed (enamasti mitte otseselt tarkvaraarendusega seotud) lahendused (Autodesk, Macromedia, Adobe, Corel), mingil määral veel ka suure kasutus-koormusega standardrakendused (kontoritarkvara; siin juba antakse positsioone ära). Olulisel kohal on tootetoetusmehhanism. Arendusvahendite osas on ärivara osakaal juba väiksem, utiliitide osas veelgi enam.

Ärivara

Jaosvara

Vaba levikuga, kuid registreerimata olekus piiratud kasutusajaga. Prooviaja lõppedes eeldatakse registreerimist või kasutamise lõpetamist. Mõned eraldi alamliigid:

Reklaamvara (adware) - registreerimata versioon kuvab ekraanile reklaame, registreerimine eemaldab need.

Norivara (nagware) - tuletab pidevalt registreerimist meelde

Santvara (crippleware) - registreerimata olekus on mõned olulised funktsioonid välja lülitatud, registreerimine lülitab need sisse.

Demovara (demoware, ka trialware) - ärivarapaketi piiratud kasutusajaga ja/või funktsionaalsusega versioon. Mõeldud põhitoote reklaamiks ja tutvustamiseks.

Peamine valdkond: väikerakendused ja utiliidid. Tootetoetus on mõnel juhul olemas, sageli aga on see nominaalne.

Omand-vabavara

DOS/Win/Mac -sfääris	ka lihtsalt "vabavara" (freeware). Litsentsiga määratud tasuta kasutusvaldkond, mis tüüpiliselt ei hõlma muutmist.

Peamine valdkond: utiliidid

Suur erand: IE

Litsents võib sätestada kitsendusi (tüüpilisim on ärikeeld).

Vahel eri versioonid eri litsentsidega

Eriliigid:

"saada mulle..."

"Tasuta kõigile, välja arvatud N" (poliitiline, isiklik vmm. motiiv)

Avavara

"Kiviajal" oli koodi varjamine mõttetu - igal arvutil oli oma programm

Küsimus sai alguse Unixiga ja kerkis teravalt päevakorda MS tulekuga

1984: Free Software Foundation

GNU litsents (copyleft)

GPL põhimõtted

Lähtekoht: autorsuse äramärkimine (seega on ka vaba tarkvara aluseks autoriõigus)

"Copy, study, modify, redistribute"

Levitamisel tuleb säilitada eelmiste autorite poolt lisatud autoriandmed, muutmisel lisada enda omad. Lisaks tuleb ka tuletatud tarkvarale lisada GNU litsents tervikuna - litsents "nakkab".

Tihti küsitud asjad

Ei keela raha küsimist, kuid nõuab vaba levikut? Tegelikult toimiv mudel – ka näiteks raamatute jms puhul.

Garantii ja toetus sätestatud lisateenustena ==> enamik GNU tarkvara levib "as is". Samas ei ole garantii ja toetuse pakkumine piiratud autoriga – neid võib sobivatel tingimustel pakkuda igaüks.

Avalik hüve? Pigem siiski uus ärimudel. Tarkvara kui teenus, mitte kui kaup (muuhulgas kasutab sama argumenti ka Microsoft ise).

Eri litsentside võrdlus

Kokkuvõtteks

Kas senine IO mudel on adekvaatne?

Võitlus ägeneb ja muutub palju poliitilisemaks: on oht, et tehnoloogiat põhjalikult mõjutavaid otsuseid hakkavad tegema poliitikud

Tehnoloogiline ebakompetentsus

Isiklik materiaalne huvi esindada kellegi ärihuve

Seadusandlus - ainus reaalne võimalus avavara levikut pidurdada

Internet läheb pooleks?

Avavarapõhiste ärimudelite kujunemine ja areng

Kaido Kikkas

2004-09-27T00:58:13