Uus meedia...?

VR1 2. loeng

New media

Eesti keeles siis „uus meedia“ või „uusmeedia"

Enamasti mõeldakse uuemaid massimeedia arengutendentse, mis põhinevad suures osas infotehnoloogial – Internet (eriti veeb), interak-tiivne meedia, erinevad multimeedialahendused.

Osaliselt kattuv termin on „sotsiaalne tarkvara“

Nagu paljusid teisi IT-valla „lööksõnu“ (ekspert-süsteem, multimeedia, Internet...), on ka seda üksjagu ülepromomisega lörtsitud. See aga ei vähenda asja reaalset väärtust.

Võrgus leiduv info

Võib eristada kaht liiki:

Passiivne – info, mida iga kasutaja võib hankida enda äranägemist mööda. Veeb, FTP, võrguandmebaasid jne. Infohankimiseks on otsimootorid jms.

Aktiivne - „elus“, dünaamiline info, mille allikateks on erinevates võrgukogukondades osalevad inimesed. Info kogumine eeldab aktiivset suhtlemist ning saadud materjalist uue teadmise kokkupanemist.

Järgnevalt vaatleme erinevaid uue meedia komponente

Otsimootor

Tarkvara, mis kogub infot, indekseerib seda ja võimaldab märksõnade järgi otsida

Esimesed katsetused 1993, esimene terviklik veebi-otsimootor oli 1994.a. Brian Pinkertoni loodud WebCrawler.

1995 – AltaVista (Digital Corp). Eri keeled.

2001 – Google

Põhiline tehnika: perioodiliselt võrku „kammiv“ otsirobot

Tulemusi saab kahjuks mõjutada (nii mootori kui veebi poole pealt)

Veebikataloog

Veebiviidete süstematiseeritud kogumik

Esimene tuntuim YAHOO (Yet Another Hierarc-hical Officious Oracle), alguses Jerry's Guide to the World Wide Web – D. Filo & J. Yang 1996

Enamasti sisaldab ka mitmeid teisi teenuseid

Viidetebaasi haldus on otsimootoriga võrreldes vähem automaatne – korrastamisega tegelevad inimesed (paindlikum)

E-postinimekiri (meililist)

Üks esimesi selle valdkonna nähtusi, tekkis varsti peale e-posti loomist 1973. aastal

Väga palju eri temaatika ja reeglistikuga liste, vt üht nimekirja http://www.tile.net/lists/

Üldised käitumisreeglid e. netikett

Modereerimine

Soovitav lugemine - http://linux.ee/~kala/

Uudisegrupid (Usenet)

Hierarhiline infoedastussüsteem, pika traditsiooniga (Duke University 1980) ja paljude oluliste asjade alguse juures (WWW, Linux jpt) olnud teenus. Algselt UUCP-protokoll, hiljem TCP/IP-l toimiv INN

Kujutab endast temaatiliste gruppide (olemuselt sarnanevad meililistidele) hierarhilist võrgustikku

Erinevalt e-postist on nn. tõmbav meedium – kasutaja peab end huvitava info ise alla laadima

Hierarhia

Mõned näited:

comp.os – arvutite operatsioonisüsteemid

comp.os.ms-windows –Microsofti Windows-operatsioonisüsteemid

comp.os.ms-windows.apps – Windowsi rakendustarkvara

...

Toimib uudiseserverite võrgustikuna. Iga serveri haldaja valib endale teenindatavad grupid, ühte serverisse mingis uudisegrupis postitatud kiri saadetakse võrgustikku pidi edasi kõigisse sama gruppi pakkuvatesse serveritesse.

Lugemiseks vaja eraldi tarkvara (uudiselugejat), suur osa e-postitarkvara aga suudab lugeda ka Useneti gruppe (postitamine käib hariliku e-kirjaga). Mõned grupid on ka modereeritavad.

Uudisegruppide hierarhiad

Klassikalised peahierarhiad on sellised:

comp. - arvutitega seotud teemad

misc. - erinevad teemad (varia)

news. - Usenetti ennast puudutavad uudised (uute gruppide loomine, haldamine jne)

rec. - ajaviide ja meelelahutus (muusika, sport jpm)

sci. - täppis- ja loodusteaduste alased teemad

soc. - ühiskondlikud ja kultuuriteemad

talk. - erinevad, sageli vastuolulisi arvamusi põhjustavad teemad (usk, poliitika)

humanities. - humanitaarteemad (kunstid, filosoofia)

...

alt. -hierarhia – vaba loomisõigus (mujal eeldab suurema rühma kindlat konsensust)

Regionaalsed grupid – näit. ee. -hierarhia (ee.koolid jpt)

Tänapäeval olemas ka veebilüüsid, N: http://www.mailgate.org

Veebifoorum

90-ndatest pärit täiendus listidele ja uudisegruppidele – veebiliidesega arutelukeskkond. N: TOM (http://tom.riik.ee)

On aga veebifoorumeid, mis võivad töötada (kasutaja valikul) ka uudisegrupi ja/või meili-listi vormis. N: Yahoo! Groups http://groups.yahoo.com, Google Groups http://groups.google.com

Võrgu-ajakirjandus

1970 – NY Times alustab artiklite kokkuvõtete kogumist võrgukeskkonda

1971 – Illinoisi ülikooli võrguraamatukogu => Project Gutenberg (http://www.gutenberg.org)

70-ndad – teletekst uudiseagentuurides

80-ndad – erinevad ligipääsupakkujad uudistele

1991 ja edasi – veebi-ajakirjandus

90-ndad – ajalehtede võrguversioonid, uudiseportaalid, hiljem ajaveebibuum

Reaalajasuhtlus võrgus

Siin võib vaadelda paljusid eri lahendusi:

Talk

Jututoad

MUD ja muud sarnased mängud

IRC

Sõnumiedastussüsteemid

Internetitelefon

IRC

Jarkko Oikarinen 1988

Mingis mõttes sarnaneb uudisegruppidega – jaotub temaatilisteks kanaliteks, kus suheldakse mingil teatud teemal või mis ühendavad mingit kindlat kasutajagruppi (N: #estonia)

Suur osa hiljem jututubades ja sõnumiprogram-mides kasutatud mõistetest ja terminitest (bot, ban, kick jpt) pärineb siit

Jututoad

Paljude „ruumidega“ (sageli kujutab korterit, linna vms) virtuaalkeskkond

Varasemal ajal puht-tekstilised (nn telneti-jutukad), hiljem veebipõhised

Varem puhtalt suhtlusfunktsiooniga, hilisemad lahendused kasutavad ka komplekssemat lähenemist (N. rate.ee)

Paljudel juhtudel toimib ka „IRL“ suhtlus

MUD

Multi-User Dimension/Dungeon

Tehniliselt nagu jututuba, kuid lisatud on erinevaid mängulisi lisafunktsioone (objektid, arvuti juhitud tegelased, võitlus, erinevad ülesanded) ja mängija tegelaskuju arendamine

RP vs XP vs PK

Tekstipõhine vs graafiline

MUD vs MUSH/MUSE/MUX

Sõnumiedastus (IM)

ICQ 1996 (I seek you)

MSN Messenger

AIM

Yahoo! Messenger

Jabber

Kõnesideprotokollid (VoIP)

Protokollide komplekt, mis võimaldab kõnesidet üle TCP/IP

Hetkel ilmselt tuntuim Skype

Plussid: odav, laiemad võimalused

Miinused: esialgu kehvem töökindlus, ühilduvus-probleemid olemasolevate võrkudega, helistaja asukoha määramine raske (hädaabinumber)

GSM vs WiFi

Uudisevood

Meetod veebilehe sisu (enamasti uudised jms kiiresti muutuv info) edastamiseks teistele veebilehtedele või vastavasse lugemistarkvarasse

Algus 1996 – Netscape (RDF) jt

Praegu peamiselt kaks levinumat XML-il põhinevat standardit - RSS ja Atom

Oluline komponent ajaveebide ja muude uuemate meediavormide juures

Ajaveeb (blog)

Võrgupäevik või -ajakiri

Esimesed blogid olid olemas juba veebi algaegadel (Berners-Lee jt)

Tõsine buum algas sajandi lõpuaastatel seoses RSS-tehnoloogia levikuga

Suur mõju ka n.ö. traditsioonilisele meediale ja vahel kogu ühiskonnale (N: Iraan)

Väga erinevaid: üldised/temaatilised, kommen-teeritavad/mittekom. , üks/mitu autorit jne

Wiki

Havai wiki-wiki - „kähku!“ (< ingl. Quickly)

1995 Portlandi WikiWikiWeb

„Süsteem läbi anarhia“, isekorrastumine

2001 - Wikipedia
Hetkel kokku üle 2,3 miljoni sissekande, ingliskeelses üle 700 000, eestikeelses üle 11 000

Üha levinum ka mujal

Sotsiaalne tarkvara ja loominguvabadus

Senine, jäigale „intellektuaalomandiõigusele“ tuginev arusaam on hakanud mõneski kohas kõikuma:

Vaba tarkvara (GPL jt)

Vaba dokumentatsioon (FDL)

Vaba teadus (Open Access)

Vaba looming (Creative Commons, Free Art License)

Uutlaadi varamud (Flickr, delir.io.us jt)

Summa Summarum

Interneti mõju ühiskonnale on ilmselt märksa laiem kui sageli arvatakse

Traditsiooniline meedia muutub, samuti peab muutuma senine õigussüsteem

Loodetavasti hakkab kvantiteet asenduma kvaliteediga

Kaido Kikkas

2005-09-03T00:51:01